L'informe informe “El valor de les dades obertes per a l'Administració ” destaca com l'ús de dades obertes millora l'eficiència i l'eficàcia de la pròpia administració mitjançant una millor planificació dels recursos disponibles, la col·laboració entre les diferents àrees departamentals, la millora de la interoperabilitat de dades i processos, així com l'adopció d'estàndards que faciliten l'intercanvi i emmagatzematge de dades.
I és que el sector públic no és únicament un gran proveïdor de dades obertes, sinó que és també un dels majors usuaris i beneficiaris de l'obertura de les dades governamentals. L'informe, que va publicar Datos.gob.es , hace un recorrido por un buen número de ejemplos de cómo la administración puede beneficiarse en distintas áreas y apoyarse en los datos para retroalimentarse, reflexionar, colaborar, comprender, optimizar y aprender.
La creació d'una base de dades oberts a Japó per a millorar l'assistència a les víctimes del gran terratrémol de 2011 ; el servici d'alarma primerenca per a detectar tendències sobre malalties o epidèmies
posat en marxa pel govern de Corea; el portal sobre la qualitat de l'ensenyament
en les escoles públiques de Brasil amb dades procedents del ministeri d'educació; el estudi sobre les dades de consum elèctric en els edificis públics
de França per a optimitzar el subministrament o la gran base de dades global d'empreses que ens oferix Open
són grans exemples de com aconseguir una administració pública més àgil i eficient a través d'un bon ús de les dades.
L'informe remarca com l'ús de dades obertes millora l'eficiència i l'efectivitat de la pròpia administració, a través d'una millor planificació dels recursos disponibles, la col·laboració entre diferents àrees departamentals, l'auditoria del correcte ús dels recursos, la millora en la interoperabilitat de les dades i els processos, així com l'adopció d'estàndards que faciliten compartir i emmagatzemar les dades.
Així mateix, destaca que l'ús d'aquestes dades obertes suposa l'impuls a la innovació pública en contribuir a la identificació de patrons que ajuden a la presa de decisions, a un desenvolupament i implementació més actiu de les polítiques públiques o a la millora de la qualitat de les dades gràcies al feedback públic.
El documento recoge ejemplos concretos como la mejora en la gestión de los servicios de la sanidad pública en Malawi gracias al estudio de los datos de rendiment dels centres sanitaris en els diferents districtes, la reducció dels nivells de mortalitat infantil a Mèxic gràcies a la major disponibilitat d'informació o la gran millora de qualitat aconseguida en la base de dades de direccions a Dinamarca gràcies a l'obertura de la informació.
Una altra dels avantatges i beneficis de les dades obertes per a la pròpia administració, tal com detalla este informe, és el foment de la transparència i la innovació. “Es pot dur a terme un millor seguiment de les decisions i accions de govern, facilitar la comprensió de les polítiques públiques o contribuir a recuperar la confiança dels ciutadans en els seus governs”, apunta l'informe.
Com a exemples del potencial de les dades obertes en l'administració destaca els pressupostos oberts i participatius de Filipines, el monitoratge dels contractes a Eslovàquia gràcies a la seua publicació online, el projecte de publicació de tota la informació sobre el gasto públic de les administracions locals a Àustria o el portal de transparència de Brasil.